В предаването
Всички броеве
"Алфа Рисърч" тества обществените нагласи по време на предаването с въпроса "Достатъчни ли са само икономически стимули или трябва и подходяща миграционна политика за противодействие на демографската криза?" Над 55% от запитаните считат, че трябва да има и подходяща миграционна политика. След предаването процентът се е покачил с 9,1 на сто. За почти 41% от анкетираните стумилите и мерките са достатъчни, като след дебатът процентите спадат с 11,2. Хората без мнение в началото на дискусията са 3,7%, а след нея вече са с 2,1 на сто повече.
Много са мерките и инициативите, които трябва да се реализират, за да се подобри демографията на една страна. Със сигурност стимул за една жена да създава деца няма как да са помощите, а със сигурност е обичта към нейния съпруг. Не мисля, че икономическият фактор може да бъде стимул за едно семейство да има деца. Да, често пъти ниските доходи не дават достатъчно спокойствие на семейството да има повече от две деца. Аз съм убеден, че с подобряването на икономиката и инфраструктурата в страната проблемът с недоброто заплащане ще се реши, каза Калин Каменов.
Анализът на сегашното положение, който ще е в основата на бъдещи решения, трябва да отиде малко по-дълбоко от това колко деца се раждат, каква е смъртността и т. н. - безспорно важни показатели. Но има още едни, за който политкоректно се мълчи, тоест се лъже. Има три етноса в България - българският етнос, който е държавно структурно определящ, турски етнос и цигански етнос. Трябва да видим колко деца се раждат от трите етноса и кой етнос какво образование е склонен да дава на своите деца. Тоест нас ни интересува не само колко деца се раждат, а и какъв е шансът те да станат образовани граждани, обърна внимание проф. Константинов.
Не виждам картината като мрачна. България преживява труден период - посткомунизъм се казва. За всички държави е труден. За България също е труден. При другите източноеврепейски държави има особености, които България ги споделя. Една от тях е отрицателен механичен прираст. В България бедността е най-голяма от целия ЕС. По-страшното е, че в общественото пространство витаят митове, които не могат да се преодолеят. Тук ролята на медиите е много голяма, заяви проф. Марта Сугарева.
Един от митовете е, че през последните 20-25 години демокрацията е довела до спад на населението. 65-та година сме били 8,2 млн., 75-та - 8,7, 85-та сме били 8,9, сега сме малко над 7. В средата на 70-те спира ръстът на българското население. Вторият мит, че основен проблем е застаряването на населението и това, че има ниска раждаемост, подчерта Владимир Каролев и добави: Всъщност основният демографски проблем в България е с продължаваща, макар и намаляваща, тенденция българи в трудоспобна възраст - между 18 и 55 години, да емигрират.
Никой не иска да бъде емигрант, никой не иска да бъде третиран като чужда човек. В чужбина всеки млад е заминал и започва от минус... Разбира се, условията на живот там са по-добри, имат системи за сигурност, имат много по-добра социална политика от нашата, но пък има тенденция да връщане в България, заяви Йонко Димитров.
Проблемът на България не е раждаемостта, а е във високата смъртност, може би най-високата в Европа, и че изключително много активни хора напускат България. Когато говорим за връщането на българи от чужбина, трябва да кажем за кои българи става въпрос. Фокусът трябва да бъде най-вече върху студентите и да има възможности България да стане атрактивна за тях. В момента има 10 000 български студенти в чужбина, а целия прехода може би са над 100 хиляди завършилите в чужбина. Някои от тях са се завърнали, но огромната част не са, отбеляза Евгений Кънев.
Предизборен дебат в "Референдум"
21:00, 21.03.2023
Дискусия с кандидати за депутати в предизборната надпревара
21:00, 14.03.2023
Първи предизборен дебат в "Референдум"
21:00, 07.03.2023
Една година след руската инвазия в Украйна - възможен ли е мирът?
21:00, 21.02.2023
Защо ескалира насилието и случаите на междусъседски тормоз?
21:00, 14.02.2023
48-то НС – равносметката на парламентарните групи
21:00, 31.01.2023
По оста София – Скопие - защо ескалира напрежението?
21:00, 24.01.2023
Третият мандат и шансовете за правителство
21:00, 17.01.2023
Какво да бъде бъдещето на въглищните ни централи?
21:00, 10.01.2023
2022 – за изпитанията, обратите, уроците и пътя напред
21:00, 20.12.2022
Битката между хартиената бюлетина и машините - мнението на експертите
21:00, 22.11.2022
Доходи, икономическа криза и рисковете пред финансовата стабилност
21:00, 15.11.2022
По-близо ли сме до правителство след днешната среща ГЕРБ-ПП
21:00, 08.11.2022
Колко ще ни струва отоплението тази зима
21:00, 01.11.2022
Как ще работи парламентът и какъв е хоризонтът пред работата му?
21:00, 25.10.2022
Кои са най-важните теми пред държавата, които не търпят отлагане?
21:00, 18.10.2022
Войната по пътищата и чувството за безнаказаност
21:00, 11.10.2022
Вотът и равносметката. Какво каза народът на политиците?
21:00, 04.10.2022
Трети предизборен дебат в "Референдум"
21:00, 27.09.2022
Втори предизборен дебат в "Референдум"
21:00, 20.09.2022
Първият предизборен дебат в "Референдум" с рекорден брой участници
21:00, 13.09.2022
За държавата, изпитанията и изборите, които определят пътя ни
21:00, 26.07.2022
Последни броеве
Предизборна дискусия с кандидати на парламентарно представените в 48-то НС политически сили
21:00, 28.03.2023
Предизборен дебат в "Референдум"
21:00, 21.03.2023
Дискусия с кандидати за депутати в предизборната надпревара
21:00, 14.03.2023
Първи предизборен дебат в "Референдум"
21:00, 07.03.2023
На старта на предизборната кампания - чуват ли политиците проблемите на обществото?
21:00, 28.02.2023
Една година след руската инвазия в Украйна - възможен ли е мирът?
21:00, 21.02.2023
Защо ескалира насилието и случаите на междусъседски тормоз?
21:00, 14.02.2023
Защо цените на основни храни и стоки у нас продължават да растат главоломно?
21:00, 07.02.2023
48-то НС – равносметката на парламентарните групи
21:00, 31.01.2023
Акценти
Валежи, гръмотевици и захлаждане през новата седмица
06:00, 26.08.2024